Säsongmedianvärde (april-okt) för sulfathalt (SO4), neutraliseringsförmåga (Alk) och surhet (pH) i ytvatten samt max och min för pH) | |
|
Kommentar:Stora Härsjön har under perioden kalkats dels i sjön dels i många uppströms liggande sjöar. Sjön har haft den näst högsta sulfatnivån av IKEU-sjöarna (i intervallet 0,150,20 mekv/l) och den näst högsta svavel- och kvävedepositionen. Sulfatnivån har sjunkit mer än en tredjedel sedan 1990 och mellanårsvariationen är obetydlig. Alkalinitet och pH har ökat under perioden beroende på kalkningarna. Buffertkapaciteten ligger numera på en hög nivå (> 0,25 mekv/l). pH ligger också på en mycket hög nivå, vanligen mellan 7,0 och 7,5 vilket överstiger sjöns pH före försurning. Sjön är numera överkalkad. |
Säsongmedianhalter (april-okt) av totalfosfor (tot-P), kvävesalter (Oorg-N), vattenfärg (Abs) i ytvatten. För kvävesalter anges även max och min. Dessutom visas min-halter av syrgas i bottenvatten (april-okt) | |
|
Kommentar:Nitrathalterna (OoN) i sjön är lika höga som i övriga västkustsjöar men reduktionen under produktionssäsongen är lägre än i Gyltigesjön och liknar den i Ejgdesjön. Detta sammanfaller också med de lägre fosforhalterna i dessa två sjöar. De höga resthalterna (100150 µg N/l) av oorganiskt kväve i slutet av produktionssäsongerna tyder på ett klart kväveöverskott i relation till fosfor. Fosforhalterna har sjunkit under mätperiodens första hälft och de senaste årens halter är ca hälften av de inledande årens. Syrgashalterna i St Härsjöns bottenvatten når aldrig kritiska låga halter. Den mycket låga vattenfärgen stiger 1998-99 något men faller sedan mot tidigare nivå. |
Gunnar Persson <gunnar.persson@ma.slu.se> Institutionen för miljöanalys, SLU, Box 7050, 750 07 UPPSALA Tel: 018-67 10 00 (vx), 018-67 31 10 (sekreterare) Fax: 018-67 31 56, e-post: ma@slu.se |